![Notre Dame](https://www.sandaren.se/sites/sandaren/files/styles/node_huvudbild/public/2024-06/notre1.jpg.webp?itok=yOSknQba)
Notre-Dame brann i april 2019. Foto: Vanessa Pena/AP/TT
Efter restaureringen av brandhärjade Notre-Dame i Paris finns ett överskott på 140 miljoner euro. Bör summan gå till katedralens fortsatta rengöring eller till fattigdomsbekämpning?
Branden i Notre-Dame startade den 15 april 2019 och bekämpades av över 400 brandmän. Stora delar av taket förstördes och det fanns länge risk för att hela katedralen skulle rasa samman.
Samma kväll lät man klockorna i alla andra franska kyrkor ringa. När den nästan 100 meter höga spiran smälte i värmen och rasade ned, skrek folk av förskräckelse.
– Katastrofen var ett faktum och det gjorde folk olyckliga och oroliga, säger historieprofessor Mathieu Lours vid Sorbonnemuseet.
Återöppning av Notre-Dame 8 december
Medierna meddelar att få parisare längtar efter invigningen av sommar-OS om några veckor, desto fler är förväntansfulla inför den 8 december då Notre-Dame åter öppnar portarna.
– För att uttrycka vad Notre-Dame betyder för den stora allmänheten, oavsett religion, vill jag påminna om Paris valspråk, säger konstnären Karin Lewin.
Hon är från Göteborg men verkar i Paris och har ställt ut sina oljemålningar, litografier, teckningar och flaggor i bland annat Frankrike, Sverige, USA och Israel.
– Paris symboliseras av ett skepp med mottot ”Fluctuat nec mergitur”, det vill säga ”Hon kränger men går inte under.” Likadant är det med Notre-Dame som står kvar!
Finansieringen av restaureringen
Till Notre-Dames restaurering har 840 miljoner euro skänkts från privatpersoner och företag från hela världen. Notan beräknas stanna på 700 miljoner euro, vilket innebär ett överskott på 140 miljoner euro.
Vad ska göras med pengarna? Det är en hårt debatterad fråga världen över just nu. Karin Lewin tycker att pengarna bör användas för restaurering av andra delar av katedralen som inte omfattas av byggarbeten denna gången.
– Redan långt innan branden 2019 var byggnaden märkt av tid och miljöförstöring. Exempelvis behöver koret och stöttepelarna till sidoskeppen också återställas och rengöras, säger hon.
Grégoire Maurice som arbetar inom jordbruksbranschen har skänkt pengar till fonden som ansvarar för katedralens restaurering. – Eftersom Notre-Dame är symbolen för den kristna tron, bör den resterande summan gå till att rusta upp religiösa monument och kyrkor, tycker han.
Andra förslag på användning
En annan idé som väckt uppmärksamhet är att göra ett museum om Notre-Dames historia. Men kritiker anser att det redan finns 130 olika museer i Paris, vilket räcker. Ett kafé på taket som Frankrikes president Macron föreslagit har i sin tur mött enormt motstånd. ”En religiös byggnad ska inte bli ett lustfyllt nöjespalats”, lyder kritiken.
I Sändarens enkät bland besökare framför Notre-Dame återkommer oftast ett och samma svar.
– Nästan 10 miljoner personer i Frankrike lever under existensminimum i dag.
– Det är inte klokt. Så jag tycker att överskottet från Notre-Dame bör gå till att hjälpa de fattiga, säger läkarstudenten Kim Yong och mamman nickar instämmande.
![](https://www.sandaren.se/sites/sandaren/files/styles/node_huvudbild2/public/2024-06/notre2.jpg.webp?itok=uwlB3O9M)
Isabelle Baudoin jobbar med att restaurera fönster efter branden i Notre-Dame.
Cathédrale Notre-Dame de Paris, ”Vår frus katedral i Paris”, började byggas år 1163 under kung Ludvig VII:s regeringstid. Den tog runt 200 år att färdigställa. Notre-Dame klassades som ett världsarv av Unesco år 1991.
Alla glasmålningar räddades
– Nästan alla vackra glasmålningar räddades som av ett under, säger Isabelle Baudoin, vars företag Baudoin och Monique är ett av fem som fått det delikata uppdraget att rengöra och återställa flera fönster med glasmålningar.
Ett par av fönstren tog skada av branden. De har dessutom svärtats av vaxljus och besökarnas in- och utandningar under decenniernas lopp. När Sändaren besöker ateljén i staden Saint-Maur tjugofem kilometer öster om Paris, säger Isabelle Baudoin att jobbet var svårt.
– Att få allt på plats liknade ett pussel fast med glasbitar. Där fick vi tänka till mer än en gång.
Den nya spiran på plats
Nyligen sattes en ny spira upp på taket. Den är nästan identisk med den gamla som kom till i mitten av 1800-talet.
– När den nya spiran med sin tupp på toppen kommit på plats, känns det som en befrielse. Nu vet folk att katastrofen är över och att invigningen snart är ett faktum, säger historieprofessor Mathieu Lours.
![](https://www.sandaren.se/sites/sandaren/files/styles/node_huvudbild2/public/2024-06/notre3.jpg.webp?itok=aig9CbBW)
Notre-Dame är sedan medel-tiden en omistlig del av Paris. Den har inte bara en huvudroll i stadens historia, den är också känd från kulturen, som i Victor Hugos -roman Ringaren från Notre--Dame där kyrkan är central.
Fakta: Notre-Dame-branden
- Orsaken till branden är fortfarande inte klarlagd. Många riktar sina misstankar mot en kortslutning i elledningarna.
- Men varför tog det så lång tid innan det privata vaktbolaget slog larm om branden? Där finns obesvarade frågor.
- För att uppfylla EU:s regler måste monument vaktas av både statliga och privata krafter. Något som mött hård kritik, bland annat från den katolska kyrkan där man påminner om att tack vare kyrkans erfarenhet har brand undvikits i flera hundra år.
LÄGG TILL NY KOMMENTAR